Co chtějí propuštění ruští disidenti
„Mým cílem je návrat do Ruska. Jsem ruský občan, jsem ruský politik, jsem ruský vlastenec. Mým cílem je svobodné a šťastné Rusko. Všechny svoje síly budu směřovat k tomu, abych nám vrátil naši vlast,“ prohlásil na tiskové konferenci v Německu Ilja Jašin. Tou dobou byl na svobodě necelých dvacet čtyři hodin. Byl totiž součástí největší výměny vězňů mezi Ruskem a Západem od doby studené války.
Rusko získalo šest agentů svých tajných služeb, včetně nájemného vraha Vadima Krasikova, a dva hackery odsouzené za krádeže údajů z kreditních karet.
Z ruských trestních táborů a vazebních věznic na Západ putovalo celkem šestnáct osob odsouzených nebo obviněných za takové trestné činy, jako je velezrada, špionáž, šíření nepravdivých informací o ruské armádě nebo z vlastnictví šesti gumových medvídků s obsahem marihuany.
Posledně jmenovaný německý turista se na seznamu zjevně ocitl proto, že Kreml především chtěl dostat z německého vězení již zmíněného Vadima Krasikova, a proto celkem čtyři vyměnění měli německé občanství.
Berlín se dlouho Krasikovově výměně bránil, protože argumentoval, že člověk, který v centru Berlína zavraždil bývalého čečenského polního velitele Zelimchana Changošviliho, by neměl být propuštěn. Protože prostě nechcete, aby bylo normální, že agenti cizích tajných služeb vraždí beztrestně v centru vašeho hlavního města.
Nakonec ale německý kancléř Olaf Scholz podlehl přesvědčování spojenců, zejména Spojených států, a s propuštěním Krasikova souhlasil. Toho přímo u letadla objal sám Vladimir Putin a ukázalo se, že na fámách o tom, že tito dva se osobně znají a chodili spolu na střelnici, nejspíše něco bude.
Mezi propuštěnými byli i hlavní vůdci ruské opozice, kteří po vypuknutí velké války neodešli do emigrace. Již zmíněný Ilja Jašin, šéf organizace Otevřené Rusko Andrej Pivovarov a aktivista Vladimir Kara-Murza.
Jašin, po smrti Alexeje Navalného potenciální vůdce protikremelské opozice, se svému propuštění bránil. Odmítl podat žádost o milost a v okamžiku, kdy už v Moskvě pochopil, že se chystá výměna zajatců, napsal oficiální dopis, kdy odmítá své zařazení na seznam. Nebylo mu to nic platné. S propadlým ruským pasem a ve vězeňské róbě byl posazen do letadla a vyměněn za ruské špióny.
Na tiskové konferenci přiznal, že jeho prvním instinktem bylo koupit si lístek do Moskvy a okamžitě se vrátit. Jenže důstojníci tajné služby FSB mu ještě před výměnou jednoznačně sdělili, že to přirozeně může, ale pak dopadne jako Alexej Navalnyj.
Ten se také vrátil v roce 2021 z Německa po otravě Novičkem a okamžitě skončil za mřížemi. Po třech letech zemřel v trestanecké kolonii. A je vcelku jedno, jestli byl záměrně zlikvidován, jak tvrdí někteří představitelé ruské opozice, nebo jestli jednoduše jeho zdraví nevydrželo podmínky trestní samotky, kde strávil většinu trestu a kde nedostával prakticky žádnou zdravotnickou péči.
Pro Jašina bylo podstatné, že mu bylo jasně řečeno, že pokud se vrátí, žádné další výměny politických vězňů nebudou. Což rozhodlo. Nyní se bude snažit sjednotit ruskou opozici v exilu a především udržet svou relevanci v Rusku samém. A nestat se jen dalším emigrantem, kterého nikdo v Rusku už nebere vážně. Nebude to mít jednoduché.
Pokud se Evropa nevzchopí, čeká ji dlouhá agonie, tvrdí italský politik Draghi
Karel Barták
Kýč a politika
Tomáš Klvaňa
Německo ovlivní rozpočet víc, než optimisticky počítá ministerstvo financí
Julie Hrstková
Co bude chtít ‚rudá Sahra‘ za účast ve vládě
Robert Schuster