Ústavní soud zrušil cenový výměr o regulaci nájemného
Výši nájemného v tuto chvíli zřejmě neomezuje žádný předpis. Ústavní soud totiž na návrh veřejného ochránce práv a osmnácti senátorů zrušil ustanovení cenového výměru Ministerstva financí, upravující regulované nájemné. Nájemníci však nemusejí mít podle Ministerstva financí obavy. Konkrétní nájemné totiž stanovují stále platné nájemní smlouvy, ministerstvo navíc připravuje nový zákon, který má od konce příštího roku vytvořit dlouho chybějící koncepci nájemního bydlení.
Návrh na zrušení cenového výměru Ministerstva financí podal ombudsman Otakar Motejl. Podle něj pokračuje v regulaci nájemného, které už před dvěma lety označil soud za protiústavní.
Ministerstvo financí první výměr minulý týden zrušilo a vydalo místo něj nový. Soudci proto zvažovali, zda mohou zrušit i tento, na který se původně stížnost ombudsmana nevztahovala. Jak nám řekl Jaroslav Šulc z Ministerstva financí, jedná se prý stejně o standardní postup každoroční aktualizace cenových výměrů, i když ho letos vydali o půl měsíce dříve. "Ten principiální rozdíl starého a nového výměru není až tak zásadní, jsou tam technické změny, je tam aktualizace, jsou tam promítnuty požadavky obcí, aby to bylo srozumitelnější, je tam nově upraveno regulované nájemné ve smyslu časového a jiného omezení."
Majitelé domů se domnívají, že by se nájemné mělo zvýšit a zároveň žádají zavedení adresného sociálního příspěvku. Podle místopředsedy sdružení Tomislava Šimečka by nájemné mělo dosahovat tří procent z reprodukční pořizovací ceny bytu, tedy z aktuální ceny, za jakou by mohl být dům postaven. Takové zvýšení by alespoň zajišťovalo nutné opravy. "Potřebujeme na řádnou prostou reprodukci bytového fondu vybrat ročně minimálně kolem tří procent z reprodukční ceny bytu. K tomuto číslu bych rád řekl, že druhého října tohoto roku rozhodl polský Ústavní soud o tom, že s okamžitou platností všichni pronajímatelé mohou zvýšit nájemné na úroveň tří procent z reprodukční pořizovací ceny nemovitostí."
Podobný názor má i vedoucí bytového odboru brněnského magistrátu Jiří Lahoda. "To zhruba odpovídá těm 2,8 procentům nebo 3 procentům té ceny jednoho bytu." Obce přitom vlastní tři čtvrtiny všech nájemních bytů.
Nejnižší nájemné je u nejstarších bytů, ty přitom potřebují nejvíce peněz na údržbu, říká Tomislav Šimeček. "Samozřejmě, když nemůžete vybrat dostatečné prostředky na řádnou údržbu domu, tak ten dům musí chátrat."
Náměstek ministra financí Jaroslav Šulc ovšem tvrdí, že samotné regulované nájemné problémem není. "V regulovaném nájemném jsou tak vysoké nájmy dneska, že vlastníkům domů bohatě zajišťuje náklady na opravu a údržbu a zisk a velmi slušný."