Ukrajina zaútočila na Rusko a Brusel v tom Kyjev podpořil. Ještě před rokem nepředstavitelné
Ve válce mezi Ukrajinou a Ruskem jsme si už zvykli, že se během ní dějí věci, které jsme si nedokázali ani představit. V tom dobrém – a bohužel i v tom špatném. Pamatuji si nedávný komentář k možnému vývoji války: že prý není možné, aby tato válka skončila podobně jako 2. světová války v Evropě, tedy dobytím Moskvy Ukrajinci.
K tomu je stále ještě daleko, ale v posledních dnech se stalo něco, s čím nikdo nepočítal a také něco, co se v prvních dvou letech války vylučovalo jako možný směr vývoje.
Luboš Palata: Ukrajina zaútočila na Rusko a Brusel v tom Kyjev podpořil. Ještě před rokem nepředstavitelné
Ukrajina nikoli symbolicky jako několikrát předtím, ale skutečnou velkou vojenskou silou zaútočila na Rusko. Obsadila a dostala pod vojenskou kontrolu velká území v ruské Kurské oblasti. A místo mapek, kam se posunuli na východě Ukrajiny, Rusové jsme tu najednou měli mapu, kam postoupili Ukrajinci v Rusku.
A Moskva vedoucí 2,5 roku dobyvačnou válku proti Ukrajině požádala Organizaci spojených národů o zásah proti agresorovi.
Pozoruhodná a povzbudivá je reakce hlavních spojenců Ukrajiny, Spojených států a Evropské unie. Jak Washington, tak Brusel ani na chvíli nezaváhaly a ukrajinský útok směrem na Kursk, na který Ukrajinci používají i západní zbraně a těžkou techniku, jednoznačně podpořily.
Ukrajina má právo se bránit
„Evropská unie není proti současným akcím ukrajinských sil v Kurské oblasti,“ uvedl v těchto dnech mluvčí Evropské komise pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku Peter Stano. „Ukrajina má právo bránit své území, a to i úderem na nepřátelské území. EU toto její legitimní právo nadále podporuje.“
Analytik: Morálka Rusů půjde dolů. Vidí, že Ukrajinci nejsou jenom ti, co ustupují, ale že umí i vrátit úder
Číst článek
Je to samozřejmě pravda a je to zcela správné. Jen nám Evropanům a Američanům přijetí tohoto pohledu na obrannou válku Ukrajiny proti Rusku trvalo oněch skoro 2,5 roku brutální ruské agrese.
Zbraně jsme Ukrajině dodávali nejen pomalu, ale i selektivně a s různými omezeními, abychom si takzvaně nenaštvali Kreml. Takže Ukrajinci dostávali americké i západoevropské rakety s omezeným doletem, aby nemohly zasáhnout cíle na ruském území.
A pokud se Ukrajinci pokusili takové cíle v Rusku zasáhnout, museli tam poslat své na Ukrajině vyrobené drony. Rusko samozřejmě žádná omezení nemělo. Vedle vojenských cílů vraždí od počátku války cíleně ukrajinské civilisty, likviduje ukrajinská města a mimo jiné navíc neustále vyhrožuje Západu.
Vyrovnat hru a nechat Rusy pocítit válku na vlastní kůži nemusí být jen forma eskalace konfliktu, ale také cesta k nějaké podobě míru, byť samozřejmě ne hned.
Je dobře, že jsme my Evropané i Spojené státy konečně přijali realitu a nebráníme Ukrajině ve snaze dosáhnout ukončení války i použitím síly přímo v Rusku. Po dvou a půl letech se to ukazuje nutností, protože na nic jiného ruský agresor do teď neslyšel.
Autor je evropským editorem Deníku
Pokud se Evropa nevzchopí, čeká ji dlouhá agonie, tvrdí italský politik Draghi
Karel Barták
Kýč a politika
Tomáš Klvaňa
Německo ovlivní rozpočet víc, než optimisticky počítá ministerstvo financí
Julie Hrstková
Co bude chtít ‚rudá Sahra‘ za účast ve vládě
Robert Schuster